Збірник наукових праць «Природничий альманах (біологічні науки)» включено до категорії «Б» Переліку наукових фахових видань України зі спеціальності Е1 Біологія та біохімія ISSN 2524-0838 (друковане видання) ISSN 2706-9133 (онлайн видання) Рік заснування: 2003 Свідоцтво про державну реєстрацію: КВ 23952-13792 ПР Реєстрація суб'єкта у сфері друкованих медіа: протокол від 24.10.2024 №27 (ідентифікатор медіа: R30-05625) Засновник: Херсонський державний університет Періодичність: 2 рази на рік Метою видання є створення професійної наукової платформи для оприлюднення та поширення результатів фундаментальних і прикладних досліджень у галузі біологічних наук, розвиток наукової комунікації між українськими та закордонними вченими, а також інтеграція вітчизняних досліджень у глобальний науковий простір. Збірник прагне забезпечити відкритий доступ до якісної наукової інформації, сприяючи суспільному прогресу та обміну знаннями. Основними завданнями видання є: Забезпечення високої якості публікацій: впровадження суворих стандартів незалежного рецензування та експертної оцінки рукописів для підтримки академічного рівня фахового видання (категорія «Б»). Підтримка наукової спільноти: створення умов для висвітлення наукових здобутків досвідчених учених, а також активне сприяння професійному зростанню студентів та аспірантів. Дотримання академічної доброчесності: суворий контроль за дотриманням етичних норм, запобігання плагіату, фальсифікації даних та дублюванню публікацій згідно з рекомендаціями COPE. Розширення тематичних горизонтів: популяризація сучасних досліджень у галузях ботаніки, зоології, фізіології людини і тварин, імунології, мікробіології, фізіології рослин, генетики, гідробіології та екології. Сприяння відкритості науки: реалізація політики негайного відкритого доступу до опублікованого контенту, що підвищує видимість та цитованість робіт авторів. Редакційна політика журналу спрямована на оперативний розгляд матеріалів, підтримку прозорості редакційного процесу та надання авторам можливості безкоштовної публікації результатів їхньої праці. Журнал запрошує до співпраці науковців, які працюють над актуальними проблемами біології та приймає до розгляду оригінальні статті, що містять нові, раніше не опубліковані дані.
ХАРАКТЕРИСТИКА ЗМІН КИСЛОТНО-ЛУЖНОГО СТАНУ КРОВІ ПРИ М'ЯЗОВІЙ ДІЯЛЬНОСТІ ТА ЇХ ВПЛИВ НА ДИНАМІКУ РЕСПІРАТОРНИХ ГАЗІВ
Мета роботи – дослідити вплив змін компонентів кислотно-лужного стану крові в організмі при м’язовій діяльності на динаміку респіраторних газів. Під час фізичних навантажень у організмі прискорюються процеси транспорту та дифузії речовин. Однак навіть за їх активації доставка кисню до мітохондрій працюючих скелетних м’язів може бути недостатньою. У таких умовах у волокнах накопичуються недоокиснені метаболіти, а до крові надходить молочна кислота, що, дисоціюючи, утворює лактат. Це супроводжується змінами кислотно-лужного стану (КЛС) крові, які визначають специфіку динаміки респіраторних газів. У статті розглянуто механізми, через які коливання КЛС впливають на транспорт і дифузію кисню до активних м’язів, а також роль буферних систем крові у стабілізації цих змін. Дослідження параметрів КЛС артеріальної крові показало, що інтенсивність навантаження суттєво визначає перерозподіл буферних лугів. У таких умовах рН може знижуватися до 7,11, що супроводжується збільшенням дефіциту буферних лугів та зменшенням концентрації актуального бікарбонату. Відхилення показника надлишку основ (ВЕ) від значення 0,74 у спокої до -16,2 мЕкв/л відображає глибину зрушень КЛС. Проведений аналіз демонструє взаємозв’язок змін кислотно-лужних параметрів крові та динаміки респіраторних газів під час м’язової роботи, що має важливе теоретичне та практичне значення для оцінювання функціональних резервів організму.
RESULTS OF THE STUDY OF LEPIDOPTERA (INSECTA, LEPIDOPTERA) FAUNA IN THE KUZEMYN SECTION OF THE GETMANSKYI NATIONAL NATURE PARK BASED ON THE 2024 EXPEDITION
In June 2024, a three-day scientific expedition was conducted in the Kuzemyn area of the Hetmanskyi National Nature Park, located in the floodplain of Vorskla river. The primary aim of the research was to study the fauna of butterflies (Insecta: Lepidoptera), focusing on species composition, abundance, ecological preferences and the environmental conditions that influence their distribution in this area. This site represents a valuable natural region characterized by rich biodiversity and a high degree of habitat heterogeneity, which plays a significant role in supporting diverse insect populations. The research employed an integrative approach combining nocturnal collection using light traps (mercury vapor lamps) and manual daytime sampling. This methodology made it possible to record 67 species belonging to 13 families, including Noctuidae, Geometridae, Erebidae, Sphingidae, Pyralidae, and others. The diversity observed reflects the ecological complexity of the floodplain mosaic, which consists of meadows, shrubs, tree stands, and riparian zones. Some species identified are common to the forest-steppe zone of northeastern Ukraine, while others indicate specific microhabitats or rare environmental niches. Particular attention was paid to anthropogenic impacts such as livestock grazing, agricultural land use, illegal logging, and pollution of aquatic ecosystems. The potential influence of climate change on moth populations was also considered, especially regarding shifts in species activity patterns and phenology. All findings were processed and submitted to the Global Biodiversity Information Facility (GBIF), contributing to the global biodiversity database and enabling long-term biodiversity monitoring programs. The results confirm the ecological and conservation significance of the Kuzemyn sector and underscore the importance of ongoing multiseasonal surveys across different biotopes. The study provides valuable data for developing biodiversity conservation strategies, ecological education initiatives, and sustainable land management policies within the Hetmanskyi National Nature Park.
КОМПЛЕКСНЕ ВИПРОБУВАННЯ КУЛЬТИВАРІВ ACER PALMATUM THUNB. (SAPINDACEAE JUSS.) В УМОВАХ КИЄВА
Дендрологічні колекції наукових установ утримуються для виконання дослідницьких, природоохоронних та освітніх проектів. Живі колекції мають багату історію адаптації, реагування на мінливі суспільні потреби та впровадження інновацій. Колекція роду Acer L. в Національному ботанічному саду імені М.М. Гришка започаткована Миколою Кохном в 1961 році. Одним з найбажаніших кленів у садах став Acer palmatum Thunb. (клен долонеподібний). Основна ознака, за яку ці клени цінуються в композиціях – різноманітні за формою та кольором листки. Перевагою цих рослин є відсутніть ознак інвазивності та алелопатична толерантність. В місцях природного зростання A. palmatum тепліше та вологіше ніж у Києві, проте «Climate assessment tool», за сценарієм змін клімату, вказує Київ як регіон, де клен долонеподібний буде звичним до 2050 року. Колекція культиварів A. palmatum в НБС нараховує 18 назв що відносяться до 10 груп за класифікацією The Maple Society. В умовах Києва вегетація культиварів A. palmatum продовжуються від перших днів квітня до середини листопада, настання різних фаз сезонного розвитку цих рослин може зміщуватсь до 17 днів. На рослинах культиварів ‘Bloodgood’, ‘Butterfly’, ‘Red Pygmy’, ‘Crimson Queen’, ‘Garnet’, ‘Sketer’s Broom’ квітки не утворювались, що дозволяє припустити, що ці рослини в умовах НБС не утворюють генеративних органів. Тому ці культивари неможливо залучити до подальших селекційних програм. Типові для виду та рослини 6 культиварів не пошкоджувались взимку. Культивари ‘Butterfly’, ‘Crimson Queen’, ‘Garnet’, ‘Orange Dream’, ‘Osakazuki’, ‘Red Pygmy’, ‘Shishigashira’, ‘Sketer's Broom’,‘Viridis’ в окремі зими мали пошкодження кори, стовбури цих дерев бажано захищати на зиму. Лише типові для виду рослини не вразливі до літніх посух. Найвідчутнішим вплив посухи був для культиварів ‘Crimson Queen’, ‘Orange Dream’, ‘Sketer's Broom’. На молодому прирості кленів спостерігали попелицю з роду Periphyllus Hoeven, 1863.
ВПЛИВ ВОЄННИХ ДІЙ НА РОСЛИННИЙ ПОКРИВ ОБ’ЄКТІВ ПРИРОДНО-ЗАПОВІДНОГО ФОНДУ У МЕЖАХ НПП «НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ»
У статті представлено результати моніторингу впливу, спричиненого веденням воєнних дій на території національного природного парку «Нижньодніпровський» та на його околицях. Виокремлено два основних деструктивних чинники, які протягом 2022-2024 рр. впливали на структуру рослинного покриву та/або повністю знищували його на досліджуваних ділянках: пожежі та катастрофічні зміни рівня води. Наведено перелік та характеристики 13 об’єктів природно-заповідного фонду, які знаходяться на території НПП «Нижньодніпровський». Характеристика заказників та пам’яток природи складається з таких відомостей: дата створення, розташування та площа, форми рельєфу, біотопи (типові та раритетні), угруповання Зеленої книги України, види судинних рослин Червоної книги України. За попередніми польовими дослідженнями у складі цих ділянок було відмічено дев’ять типів біотопів з переліку Резолюції 4 Бернської конвенції та сім формацій, занесених до Зеленої книги України. Представлено хронологічну ретроспективу обсягів пожеж на території НПП «Нижньодніпровський», яка демонструє підвищення кількості та збільшення площ пожеж в суху морозну погоду. Загальна площа ділянок, які вигоріли, становить понад 25 500 га (31.8% від площі НПП). Деякі території зазнавали впливу пірогенного чинника неодноразово. За сім місяців 2025 року обсяги пожеж перевищили аналогічні показники за 2022-2024 роки. Для 13 об’єктів природно-заповідного фонду окремо вказано площі та кількість пожеж, спричинених воєнними діями. Наведено дані щодо масштабів впливу від затоплення території національного природного парку «Нижньодніпровський», спричиненого руйнацією Каховського гідровузла. Проаналізовано методики розрахунку збитків природних екосистем: згідно з чинним законодавством та з альтернативними варіантами, зазначено переваги й недоліки цих методик на прикладі розрахунків для території НПП «Нижньодніпровський».
ФЛОРИСТИЧНІ ЗНАХІДКИ У БАСЕЙНІ РІЧКИ ОРІЛЬ (УКРАЇНА)
В 2008–2025 рр. автор проводив ботанічні дослідження в басейні річки Оріль, яка розташована на межі лісостепової і степової зон України в адміністративних межах Дніпропетровської, Полтавської та Харківської областей. Серед найцікавіших флористичних знахідок виділено 35 видів судинних рослин, 20 з яких є новими для регіону досліджень (Alcea rugosa Alef., Arabis planisiliqua (Pers.) Rchb., Artemisia tournefortiana Rchb., Corydalis paczoskii N. Busch, Danthonia decumbens (L.) DC., Geum rivale L., Juncus capitatus Weigel, Leymus racemosus (Lam.) Tzvelev s.l., Melilotus wolgicus Poir., Monotropa hypopitys L., Nonea lutea (Desr.) DC., Panicum capillare L., Peucedanum palustre (L.) Moench, Polygala sibirica L., Rorippa prolifera (Heuff.) Neilr., Rubus ×idaeoides Ruthe, Rudbeckia laciniata L., Selinum carvifolia (L.) L., Silene csereii Baumg. і Torilis arvensis (Huds.) Link), а решта 15 (Adonis volgensis Steven ex DC., Angelica archangelica L., Cirsium alatum (S.G. Gmel.) Bobrov, Crocus reticulatus Steven ex Adams, Dactylorhiza incarnata (L.) Soó, Dianthus eugeniae Kleopow, Dichodon viscidus (M. Bieb.) Holub, Jacobaea racemosa (M. Bieb.) Pelser s.l., Linum tenuifolium L., Ostericum palustre (Besser) Besser, Petasites spurius (Retz.) Rchb., Peucedanum latifolium (M. Bieb.) DC., Tragopogon dasyrhynchus Artemczuk, Veronica scutellata L. і Viola elatior Fr.) вже були відмічені в басейні р. Оріль іншими дослідниками, але зафіксовані у нових локалітетах. Один вид (Corydalis paczoskii) виявився новим для Дніпропетровської області, по два види було вперше знайдено в Полтавській (Artemisia tournefortiana, Tragopogon dasyrhynchus) і Харківській (Dichodon viscidus, Torilis arvensis) областях, а вісім (Arabis planisiliqua, Danthonia decumbens, Juncus capitatus, Melilotus wolgicus, Nonea lutea, Panicum capillare, Rubus ×idaeoides, Rudbeckia laciniata) є новими для степової частини Харківської області. Підкреслено важливість подальших досліджень рослинного покриву басейну р. Оріль з метою фактичної організації національного природного парку «Орільський» та створення інших об’єктів природно-заповідного фонду України для збереження найцінніших ділянок біорізноманітності не тільки в долині р. Оріль, а й в долинах її численних приток.
АНАЛІЗ ВИДОВОГО СКЛАДУ LYCAENIDAE (LEPIDOPTERA: RHOPALOCERA) В ЕНТОМОЛОГІЧНИХ КОЛЕКЦІЯХ ЗА 2022–2024 рр.
Проаналізовано ентомологічні колекції, сформовані на основі власних зборів, а також матеріалів фауністичних досліджень, проведених під час навчальних практик здобувачів вищої освіти хіміко-біологічного факультету Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка у 2022–2024 рр. Дослідження проведено з метою виявлення та оцінки видового різноманіття представників родини Синявці (Lycaenidae), яка входить до складу надродини Косатцеві (Papilionoidea), підряду Булавовусі лускокрилі (Rhopalocera) ряду Лускокрилі (Lepidoptera). Подано результати досліджень знахідок синявцевих у різних регіонах України. Відмічено, що 7 видів цієї родини занесені до «Червоної книги України. Тваринний світ» (2009), а синявець римнус Neolycaena rhymnus (Eversmann, 1832) виключений у 2021 році. У результаті аналізу виявлено 9 видів (132 особини), які належать до 4 родів: Lycaena, Polyommatus, Cupido, Celastrina. У 2022 році із родини Lусаеnіdае було виявлено у колекціях 3 види (Lycaena tityrus, Lycaena dispar і Polyommatus icarus) загальною кількістю 35 особин. У 2023 році – 8 видів (68 ос.) (Polyommatus icarus, Polyommatus (Lysandra) bellargus, Polyommatus (Lysandra) coridon, Lycaena virgaureae, Cupido (Everes) argiades, Celastrina argiolus, Lycaena phlaeas, Lycaena dispar). У 2024 році – 3 види (29 ос.) (Polyommatus icarus, Lycaena dispar, Cupido (Everes) argiades). Аналіз зібраного матеріалу засвідчив, що численними видами родини Lусаеnіdае упродовж досліджених років є Lycaena dispar та Polyommatus icarus. Інші види представлені поодинокими особинами: Lycaena tityrus, Lycaena virgaureae, Celastrina argiolus, Cupido (Everes) argiades. Подальші дослідження видового різноманіття представників родини Lycaenidae будуть спрямовані на виявлення видів у різних регіонах України, що сприятиме більш повному розкриттю закономірностей формування, структури та збереження фауни метеликів в умовах сучасного антропогенного тиску.
CHIRONOMIDAE (INSECTA, DIPTERA) FAUNA OF THE LOWER DNIPRO. PART 2: SUBFAMILY ORTHOCLADIINAE
The current work is the second part of a series of articles intended to describe the state of Chironomidae (Insecta, Diptera) fauna of the Lower Dnipro, based on the long-term studies of this family as part of the benthic, plankton and zoophytos communities and widely represented in the different types of water bodies of this area. This part of research is focused on the subfamily Orthocladiinae. The research was conducted on following water bodies, both the flowing and the standing waters, located in the delta and pre-delta areas of the Lower Dnipro: the Dnipro River, the Koshova River, the Viryovchyna River, the strait into Lake Bobrove, the strait into Lake Kruhle, the Hadiuchka Strait, the Chaika River, the Kozak River, Lake Liahushache, Lake Chychkuvate, Lake Skadovsk-Pohorile, Lake Stebliivskyi Liman, Lake Nazarove-Pohorile, Lake Zakitne, Lake Bobrove, Lake Kruhle, Lake Kardashynskyi Liman and Lake Sabetskyi Liman. Based on larval and pupal specimens, 14 species/taxa of the subfamily Orthocladiinae are recorded and described: Corynoneura scutellata Winnertz, 1846, Cricotopus (Cricotopus) bicinctus (Meigen, 1818), Cricotopus (Cricotopus) sp., Cricotopus (Isocladius) intersectus (Staeger, 1839), Cricotopus (Isocladius) cf. sylvestris (Fabricius, 1794), Hydrobaenus lugubris Fries, 1830, Limnophyes sp., Nanocladius (Nanocladius) dichromus (Kieffer, 1906), Orthocladius (Euorthocladius) sp., Propsilocerus lacustris Kieffer, 1923, Psectrocladius (Psectrocladius) cf. psilopterus (Kieffer, 1906), Psectrocladius (Psectrocladius) cf. sordidellus (Zetterstedt, 1838), Psectrocladius (Psectrocladius) cf. zetterstedti Brundin, 1949, Psectrocladius (Psectrocladius) sp. The biological and ecological characteristics of the Orthocladiinae species were given, including frequency indexes, indicators of quantitative development, seasonality, habitats, macrophytes association and abiotic factors. The distribution of widespread, common and rare species of the subfamily Orthocladiinae in the water bodies of the Lower Dnipro area have been determined.
ПРОГНОСТИЧНІ МОДЕЛІ ДЛЯ ОБРОБКИ ТА ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ЗОБРАЖЕНЬ В ОНКОЛОГІЇ
У 2020 році кількість вперше встановлених онкопатологій у світі склала 19,29 мільйона випадків, кількість смертей – 9,96 мільйона. В Україні протягом 2023 року було зареєстровано 106151 випадок вперше виявлених злоякісних новоутворень, кількість смертей склала 42642 випадки. Останні десятиліття спостерігається збільшення ролі штучного інтелекту в скрінінгу, діагностиці, прогнозах виникнення та ускладнень онкопатологій. Різні моделі нейронних мереж демонструють спроможність працювати з різними типами даних, обробляти великий масиви даних. Метою статті є окреслити основні перспективи та проблеми використання нейронних мереж в аналізі та інтерпретації візуальних даних в онкології, а саме при діагностиці та прогнозуванні онкопатологій на основі візуальних даних. Літературні джерела для аналізу відбирали в загальнодоступній базі даних PubMed. Ключові слова для пошуку використовували «oncology», «artificial intelligence», «visualisation». Для аналізу відбиралися статті, опубліковані з 2020 по 2025 рік. Звернення до бази даних робили 21.03.2025 року. Загалом було знайдено 2131 дослідження. аналіз літературних джерел продемонстрував, що для інтерпретації зображень таких, як гістопатологічні знімки, ендоскопія, УЗД, МРТ, КТ, ренгенографія, переважно використовуються алгоритми deep learning. Всі проаналізовані статті, де ШІ використовувався для аналізу медичних зображень вказували на AUC вище 0,75. В дослідженнях, що проводили порівняння ефективності діагностики злоякісних новоутворень за допомогою ШІ та профільним лікарем, їх AUC не мала статистично значимої різниці. Проте, дослідження проводяться на ретроспективних даних, тобто навчання ШІ проходить у ідеалізованих умовах.
ISSN 2524-0838 (друковане видання) ISSN 2706-9133 (онлайн видання)
«Природничий альманах (біологічні науки)»
NEW FINDS OF NAKED FILOSE AND LOBOSE AMOEBAE IN FRESHWATER BODIES AND SOILS OF UKRAINE
In the natural biotopes of Ukraine, 12 species of naked amoebae were identified, of which seven species are lobose and five are filose. The molecular cluster Amoebozoa includes seven species of amoebae, Opisthokonta includes two species, and Rhizaria includes three species. The following species were recorded: Leptomyxa spec., Chaos nobile Penard, 1902, Chaos carolinense Wilson, 1900, Deuteramoeba algonquinensis Baldock, Rogerson & Berger, 1983, Polychaos annulatum Penard, 1902, Saccamoeba limna Bovee, 1972, Trichamoeba sinuosa Siemensma & Page, 1986, Nuclearia simplex Cienkowski, 1865, Nuclearia radians Greeff, 1869, Filoreta spec., Leptophrys spec., Vernalophrys algivore Gong et al., 2015. All protist species were infrequently encountered (ranging from 1.5% to 24%), except for Leptomyxa spec. (30%). Naked lobose amoebae belong to polytactic (C. nobile, C. carolinense, D. algonquinensis, P. annulatum), monopodial (S. limna, T. sinuosa) and branched (Leptomyxa spec.) morphotypes. Water temperature and dissolved oxygen concentration were measured at the sites where naked amoebae species were recorded. Accordingly, N. simplex, P. annulatum were recorded at a water temperature of +13 °C, at 10.42 mg/l dissolved oxygen in water; N. radians, V. algivore – +17 °C, 9.35 mg/l; Leptophrys spec. – +15 °C, 9.74 mg/l; C. carolinense – +15 °C, 9.85 mg/l; C. nobile, D. algonquinensis – +16 °C, – 8.95 mg/l; S. limna – +12 °C, 10.50 mg/l; T. sinuosa – +15 °C, 9.65 mg/l. The values ​​of abiotic environmental factors at which soil amoebae species were recorded were established. Thus, Filoreta spec. and Leptomyxa spec. were found at soil temperatures of +12 °C and +10 °C and humidity levels of 90.34% and 94.45%, respectively. The filose amoeba Nuclearia simplex was identified through 18S rRNA gene sequencing (GenBank accession No. PV030488). This is the first report of these naked amoeba species in the fauna of Ukraine.
DOES LEUCINE-ENRICHED PROTEIN REALLY AFFECT PROTEIN LEVELS IN THE MUSCLES OF OLD MICE?
Sarcopenia, characterised by the progressive loss of skeletal muscle mass, strength, and functionality, represents a significant health concern in the aging population. One of the promising approaches to preventing sarcopenia is the use of the amino acid leucine, which activates the mTOR signalling pathway and promotes muscle protein synthesis. Reduced muscle strength and coordination increase the risk of falls, which can lead to severe injuries, such as hip or vertebral fractures. Such injuries often require prolonged recovery and may result in disability. Sarcopenia is often accompanied by an increase in fat mass against the background of muscle loss. This reduces the basal metabolic rate, contributing to the development of obesity and metabolic diseases such as type 2 diabetes. Loss of muscle mass lowers overall physical endurance, complicating the function of the heart and blood vessels, which increases the risk of cardiovascular diseases and related complications. The study was conducted on aged mice (25 months old), divided into three groups: a control group, a group receiving pure leucine supplementation, and a group receiving leucine-enriched whey protein. At the end of the experiment, the levels of leucine, glucose, and insulin in the blood, as well as protein synthesis in muscle tissue, were assessed. The results showed that the administration of pure leucine significantly increased its concentration in the blood (8-fold) and muscle tissue (3.8-fold) but did not promote muscle protein synthesis. In contrast, administering leucine in a whey protein mixture showed a less pronounced increase in leucine levels but effectively enhanced protein synthesis (by 1.2-fold) and reduced glucose levels. Insulin levels increased in both experimental groups, but this effect was less pronounced in the leucine mixture group. These findings underscore the potential efficacy of using leucine in combination with whey protein as an effective strategy for maintaining muscle mass and function during ageing. The obtained data have practical significance for the development of dietary and pharmacological strategies in combating sarcopenia.
ОЦІНКА ФУНКЦІОНАЛЬНОГО СТАНУ СЕРЦЕВО-СУДИННОЇ СИСТЕМИ ДІТЕЙ З РІЗНОЮ МАСОЮ ТІЛА
Мета роботи – охарактеризувати функціональний стан серцево-судинної системи, адаптаційні можливості та регуляторні можливості серцево-судиннної системи у дітей з різною масою тіла. У дослідженні прийняли участь 125 хлопчиків і дівчаток віком 12 років міста Славути. Для проведення дослідження було отримано дозвіл у батьків учасників дослідження. Для порівняння було визначено дві групи: група за нормальною вагою тіла (І група, п=62) та з підвищеною масою тіла (ІІ група, п= 63). Для дослідження функціонального стану серцево-судинної системи розраховувались індекси, адаптаційний потенціал за формулою Баєвського. Як показав аналіз даних, у І групі із нормальною масою тіла виявлено значні кількості дітей з високим та вище за середній рівнями індексу Робінсона, що говорить про парасимпатичну та виражену парасимпатичну регуляцію, високий та вище середнього рівень фізичного здоров’я. А в ІІ групі із зайвою вагою тіла – є діти із нижче середнього рівнем індексу Робінсона, що говорить про симпатичну регуляцію (38,28%) та низьким ІР- сильно виражене домінування симпатичної системи (3,22% учасників). При цьому в групі ІІ із зайвою вагою тіла відсутні діти із високим рівнем систолічної роботи серця та всього лише 6,65% дітей із парасимпатичною регуляцією та вище середнього рівнем аеробних можливостей серця. Симпатичний та виражений ефект симпатичного відділу вегетативної нервової системи негативно впливає на функціональні можливості організму, несе небезпеку перенапруги серцево-судинної системи та може у майбутньому обумовити виникнення серцево-судинних захворювань. Виявлено статистично значущі відмінності адаптаційного потенціалу (на рівні значущості p<0,05). Порівнюючи адаптаційні можливості у ІІ групі з підвищеною масою тіла виявлена незадовільна адаптація організму до умов навколишнього середовища, що говорить про зниженні функціональні можливості серцево-судинної системи та організму. Порівняльний аналіз даних виявив достовірне підвищення показників гемодинаміки (артеріальний тиск систолічний, артеріальний тиск діастолічний, частота серцевих скорочень) та гірші показники функціональних можливостей серцево-судинної системи, адаптаційного потенціалу у дітей 12 років групи ІІ, що свідчить про негативний вплив підвищеної маси тіла. Серед дітей другої групи виявлено 41,50% із низьким та нижче середнього рівнями індексу Робінсона, що свідчить про розвиток дефіциту функціональних можливостей серцево-судинної систем, що при відсутності змін в способі життя та відсутності корекції факторів у майбутньому призведе до розвитку серцево-судинних захворювань.
ПОРІВНЯННЯ ПОКАЗНИКІВ ФУНКЦІОНАЛЬНОГО СТАНУ СЕРЦЕВО-СУДИННОЇ СИСТЕМИ СТУДЕНТОК З РІЗНИХ СПЕЦІАЛЬНОСТЕЙ
Мета роботи – охарактеризувати функціональний стан серцево-судинної системи, адаптаційні можливості та регуляторні можливості серцево-судиннної системи у студенток різних спеціальностей. Проведено дослідження функціональних показників серцево-судинної системи організму у студенток (210), що навчаються на факультеті початкового навчання (А) та факультеті іноземних мов (Б). Вимірювали фізіометричні показники гемодинаміки; розрахункову величину індекс Робінсона, адаптаційний потенціал серцево-судинної системи. Проаналізувавши величину індексу Робінсона у учасниць обох груп виявлено, що в групі А рівень індексу Робінсона – вище середнього, що вказує на рівень резервних можливостей серцево-судинної системи вище середнього, а в групі Б рівень резервних можливостей серцево-судинної системи та систолічної роботи серця – нижче середнього. У групі А виявлена значна кількість досліджуваних із вираженим ефектом парасимпатичного відділу вегетативної нервової системи та парасимпатичним типом регуляції (55%), що позитивно впливає на їх функціональні можливості організму. Аналіз даних показав наявність значної кількості студенток саме в групі Б із вираженим ефектом симпатичного відділу вегетативної нервової системи та симпатичним типом регуляції (58%), що впливає негативно на аеробні можливості серця, функціональні можливості, несе небезпеку перенапруги серцево-судинної системи, що у подальшому, при відсутності корекції способу життя може привести до патологій та захворювань серцево-судинної системи. Порівняльний аналіз даних показників гемодинаміки, функціональних можливостей серцево-судинної системи, адаптаційних можливостей, аеробних здібностей серця, рівня функціонального стану системи кровообігу виявив достовірно краші показники у студенток групи А, що дає підстави припускати про позитивний вплив характеру навчальних дисциплін їх спеціальності. Результати дають підстави говорити, що наявність в житті студенток групи А творчих дисциплін позитивно впливає на функціональний стан серцево-судинної системи. З метою поліпшення функціонального стану серцево-судинної системи студенток, особливо групи Б, необхідне впровадження здоров’язбережувальних технологій (в тому числі і арт-терапії).
ЕКОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ТВЕРДОКРИЛИХ ПІДРОДИНИ DASYTINAE (COLEOPTERA: MELYRIDAE) ФАУНИ УКРАЇНСЬКИХ КАРПАТ
У роботі проаналізовано екологічні особливості жуків підродини Dasytinae з родини Melyridae. Більшість видів на стадії імаго заселяють напіввідкриті та затінені ділянки місцевості, де їх можна знайти на трав’янистій, кущовій та деревні рослинності. На основі аналізу гігропреферендуму імаго дазітид ми виділяємо групи: лісові мезофіли, лісові мезоксерофіли, лісо-лучні мезофіли, лісо-лучні мезоксерофіли, політопні мезоксерофіли, політопні мезофіли. Найбільша кількість видів є лісовими мезофілами – 34%. За преференціями до рослинних ярусів досліджуваних твердокрилих можна розподілити на хортобіонтів, дендробіонтів і дендро-хортобіонтів, і це співвідношення становить 40%, 33,3% і 26,7% видів підродини відповідно. Додатково проводили досліди на виявлення пилку в травній системі імаго. При детальному аналізі вмісту відпрепарованих стравоходів були виявлені подрібнені та цілі пилкові зерна, а також дрібні залишки кутикулярного покриву членистоногих зі щетинками й волосками. Мікроскопічний аналіз показав, що більшість пилкових зерен належить рослинам родини злакових. Проведені дослідження дозволили виділити серед жуків Dasytinae дві трофічні групи: палінофаги – понад 93% видів, паліно-зоофаги – ~7%. Серед даної групи жуків найбільше представників живиться на рослинах з родини букових – 10 видів. Твердокрилі підродини, заселяючи широкий спектр природних та штучних біоценозів в Українських Карпатах, є звичайними компонентами біологічних угруповань як відкритих лучних, так і лісових екосистем. Імаго дазітид заселяють переважно трав’янистий ярус рослинності, і більшість видів є консументами І порядку. Ці види, живлячись пилком, виконують функцію запилювачів рослин з родин Asteraceae, Ranunculaceae, Rosaceae, Fabaceae, Polygonaceae, Brassicaceae, Grossulariaceae, Apiaceae, Cyperaceae.
STUDY OF THE ANTI-INFLAMMATORY EFFECT OF TERPENOIDS
Carvone and verbenone are natural organic substances that belong to the monoterpene class terpenoids, which are quite common in nature and are contained in many herbal medicines. Today, it is quite relevant to study the effectiveness of the anti-inflammatory effect of carvone and verbenone, as well as to compare their anti-inflammatory action. The effect of carvone and verbenone on seroglycoids content in rat blood serum and their anti-inflammatory action in the model of carrageenan-induced inflammation was studied in the work presented. The development of edema under the carvone and verbenone action against the background of an inflammatory reaction was evaluated and the results of the increase in the volume of the lesion and the anti-edematous action of the studied substances were compared, which reflects the process of suppression of the pathological reaction in animals of the experimental groups compared to the control one. The study of blood serum seroglycoside content in carrageenan-induced inflammation revealed a significant suppressive effect of both test substances on increasing the concentration of seroglycoids (only by 27.5 % and 42.5 %, respectively) at the initial stage of the pathological process, which may indicate a less active development of the inflammatory process during this period. The anti-inflammatory action of carvone throughout the study was slightly better than that of verbenone. Besides, the results of the study on the model of carrageenan-induced inflammation indicate the effective anti-edematous action of both carvone and verbenone. The effect of verbenone had a fairly stable anti-inflammatory action throughout the entire period of the experimental study (from 7.4 % up to 62.4 %). However, the most significant was the anti-inflammatory action of carvone, especially in the second half of the study (from 28.6% up to 100%). Significant anti-inflammatory action of carvone was established since the first day of the study, and at the end of the study, the morphological parameters of the affected rats’ limbs returned to their original state. The obtained study results allow us to state the effective anti-inflammatory action of both carvone and verbenone.
RESULTS OF FIREFLY MOTHS FAUNA (LEPIDOPTERA, PYRALOIDEA) RESEARCH IN THE NATURAL RESERVE «MYKHAILIVSKA TSILYNA» IN 2022
Until 2002, studies of the nocturnal Lepidoptera fauna in the Nature Reserve «Mykhailivska Tsilyna» were fragmentary and the species composition of certain butterflies groups has not yet been studied. In addition to the bombicoid complex butterflies only the fauna of Pyraloidea superfamily has been studied in detail in the territory of the Reserve. So far, various publications contain information about 112 species of this superfamily butterflies from the territory of the Reserve. In total, 55 species of firefly moths from 2 families and 8 subfamilies were identified in the Reserve territory in 2022. For the first time for Sumy region, 2 species of firefly moths were registered (Clasperopsis fumella (Eversmann, 1844) and Acrobasis sodalella Zeller, 1848) which were previously registered only in the south of Ukraine. The fauna of firefly moths in the territory of the Reserve has been studied quite completely. For now it is one of the most complete lists in the northeastern Ukraine. In order to analyze the influence of the types of plant communities on the fauna, the lists of firewood species found in the territory of the reserve were compared with those in other well-studied areas of the Sumy region. The data obtained indicate a small share of steppe component in the fauna of the firefly moths of the «Mykhailivska Tsilyna» Reserve. Despite the obvious «forest» features of the firefly moths fauna, the Reserve remains a place where their diversity is observed. The work planned in the Reserve's territory management project to reduce tree growth is likely to reduce biodiversity in this area. At the same time, further overgrowth of the steppe will reduce the number of butterfly species whose development is associated with steppe vegetation. In our opinion, it is necessary to prevent and/or stop further afforestation of the protected area. It is also possible to contribute to the preservation of diversity, for example, by periodically mowing the steppe areas that are still preserved; moderating livestock grazing; reintroducing to the territory of the wild population of large ungulates with the creation of conditions for their living, etc.
МАКРОЗООБЕНТОС ОЗЕР НПП «НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ» В РАМКАХ МОНІТОРИНГУ БІОРІЗНОМАНІТТЯ НА АКТУАЛЬНИХ ТА ПОТЕНЦІЙНИХ ПОСТІЙНИХ ПРОБНИХ ПЛОЩАХ
У роботі представлені матеріали досліджень макрозообентосу заплавних водойм пониззя Дніпра, що знаходяться на території Національного природного парку «Нижньодніпровський». Дослідження проводились у 2014-2020 роках на наступних водоймах: Сабецький лиман, озеро Кругле, озеро Закітне, озеро Лягушаче. В Сабецькому лимані та озерах Кругле і Закітне наразі розташовані постійні пробні площі НПП «Нижньодніпровський», призначені для моніторингу біорізноманіття водних безхребетних. Озеро Лягушаче розглядається, як потенційний водний об’єкт для закладення нової постійної пробної площі. Відповідні роки досліджень обрано з урахуванням можливості простеження сезонної динаміку розвитку макрозообентосу даних водойм. В роботі проаналізовані показники кількісного розвитку організмів макрозообентосу досліджуваних водних об’єктів, зокрема чисельність та біомаса окремих фауністичних груп, описано видовий склад донних безхребетних. Проведено аналіз ряду біотичних та абіотичних факторів, що мали вплив на фауну донних безхребетних у досліджуваних водоймах. Відзначено провідну роль, що відіграє тип донних відкладень на формування донної фауни. Описані водні об’єкти розташовані у східній (Сабецький лиман), центральній (озера Кругле та Закітне) та західній (озеро Лягушаче) частинах гирлової ділянки Дніпра, що дає змогу досить повно охарактеризувати зону заплавних озер НПП «Нижньодніпровський». Важливим аспектом є і той факт, що дані водойми суттєво різняться за показником періоду зовнішнього водообміну, що доповнює комплексний характер моніторингових досліджень. Матеріали роботи дають змогу рекомендувати включення озера Лягушаче до переліку дослідних водних об’єктів НПП «Нижньодніпровський» із закладенням на ньому відповідної постійної пробної площі для подальшого моніторингу за настання сприятливих для цього умов.
ДОСВІД ТА ПЕРСПЕКТИВИ ВЕДЕННЯ ВОЛЬЄРНОГО МИСЛИВСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА В УКРАЇНІ
У роботі наведені результати досліджень відносно вольєрного мисливського господарства в Україні. Аналіз сучасної проблематики мисливського господарства в Україні показав досить низький (галузевий) рівень його ведення. Відповідно до існуючого законодавства (Закон України «Про мисливське господарство та полювання», від 22 лютого 2000 року – № 1478-ІІІ / Відомості Верховної Ради України (редакція станом на 10.03.2017, зі змінами) мисливське господарство є сферою суспільного виробництва держави. Для вирішення сучасних проблем мисливства на більш високому (державному) рівні напрацьовано ряд документів (заключні звіти НТР №№17 та 9, їх вихідні документи – «Рекомендації, Правила, Настанови» 2014 та «Інструкція» 2019 років). Вони допоможуть адекватно сприйняти до виконання основні нагальні завдання мисливськогосподарського виробництва. При дослідженні мисливської тематики в Україні виникла думка створення координаційного мисливського центру, науково-експериментальною базою якого мала стати мережа науково-дослідних мисливських господарств у різних регіонах України. Такий Центр був створений рішенням Колегії Держкомлісгоспу України за № 81 від 08.09.1998. Згідно наказу ДКЛГ України від 12.07.2005 за № 372 з’явилася мережа досвідних господарств, по одному у кожній з лісомисливських областей країни. Всього лісомисливських областей 5: Поліська, Лісостепова (Правобережна), Лісостепова (Лівобережна), Степова (Північна), Степова (Південна). Методологічною основою проведення досліджень наукової мисливської теми стало Технічне завдання НДР № 13. У ньому розроблено систему заходів щодо напіввільного утримання мисливських ратичних тварин. На контролі залишається наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 30.09.2010 № 429 «Порядок утримання та розведення диких тварин, які перебувають у стані неволі або в напіввільних умовах».
ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ ФУНКЦІОНАЛЬНОГО СТАНУ НЕРВОВО-М’ЯЗОВОЇ СИСТЕМИ КІБЕРСПОРТСМЕНІВ, ІТ СПЕЦІАЛІСТІВ ТА НЕТРЕНОВАНИХ ОСІБ
У роботі представлені результати досліджень функціонального стану нервово-м’язової системи, а також визначення сили великих груп м’язів тулуба та кінцівок у кіберспортсменів, ІТ спеціалістів та нетренованих юнаків. Метою дослідження було визначення особливостей функціонування нервово-м’язової системи за допомогою методики електронейроміографії, а також визначення сили великих груп м’язів тулуба та кінцівок у груп кіберспортсменів, ІТ спеціалістів та нетренованих осіб, віком 17-25 років. За допомогою методики Н-рефлексометрії камбалоподібного м’яза гомілки та методики визначення швидкості проведення нервового імпульсу по моторних волокнах серединного нерва верхніх кінцівок виявлено, що в переважної кількості осіб показники Н-рефлексометрії в межах норми, але є відхилення показників від референтних значень, а саме: збільшення порогів Н- та М-відповіді, зменшення амплітуди Н-відповіді, зменшення співвідношення амплітуд максимальних Н- та М-відповідей та збільшення співвідношення порогів Н- та М-відповідей. Що стосується амплітуди М-відповідей, відхилення відсутні в групах досліджуваних. Також виявлено відхилення від норми амплітудно-часових показників проведення імпульсу по серединному нерву, а саме зменшення та вихід за межі референтних значень амплітуди м’язових відповідей на стимуляцію нерва в ліктьовому згині та зап’ястку, як з правого, так і з лівого боку тіла, а також зменшення та вихід за межі референтних значень швидкості проведення імпульсу. Відхилення можуть свідчити про сегментарну демієлінізацію чутливих волокон великогомілкового нерва та компресією серединного нерва у ліктьовому згині та зап’ястку верхньої кінцівки з правого та лівого боків тіла. Дослідження нервово-м’язової системи за допомогою методики електронейроміографії в поєднанні з визначенням сили великих груп м’язів тулуба та кінцівок відіграє важливу роль для кіберспортсменів, програмістів та нетренованих осіб, зокрема, може дозволити діагностувати порушення функціонування нервово-м’язової системи, надати рекомендації для оптимізації тренувальної та робочої діяльності та допомогти у попередженні можливих травм.
ДО ВИВЧЕННЯ ПІДРОДИНИ ВЕДМЕДИЦІ (ARCTIINAE) У ФАУНІ ЗАХІДНИХ ОБЛАСТЕЙ УКРАЇНИ
Вивчено особливості систематики та видовий склад підродини Ведмедиці (Arctiinae) ряду Лускокрилі (Lepidoptera). Виокремлено характерні ознаки представників Arctiinae і досліджено сучасну біологічну класифікацію досліджуваної підродини. На основі аналізу результатів дослідження декількох вчених встановлено, що на території України із підродини Ведмедиці зустрічаються: ведмедиця гера (Callimorpha quadripunctaria), ведмедиця бура (Phragmatobia fuliginosa), ведмедиця-господиня (Callimorpha dominula), ведмедиця кропив’яна (Spilosoma urticae), ведмедиця м’ятна, ведмедиця крапчаста (Spilosoma lubricipeda), ведмедиця сітчаста (Coscinia cribraria), ведмедиця пурпурова (Rhyparia purpurata), ведмедиця лугова (Diacrisia sannio), лишайниця чотириплямиста (Lithosia quadra), ведмедиця геба (Arctia festiva), ведмедиця сільська (Arctia villica), ведмедиця Кайя (Arctia caja), метелик американський білий (Hyphantria cunea), лишайниця тополева (Lithosia complana), ведмедиця-жебрачка (Diaphora mendica), ведмедиця кривава (Tyria jacobaeae), ведмедиця жовта (Arctia flavia), ведмедиця плямиста (Chelis maculosa), ведмедиця полосата (Spiris striata), Hypercompe scribonia, Parasemia plantaginis, ведмедиця буро-жовта (Hyphoraia aulica), ведмедиця чорна (Phragmatobia luctifera), ведмедиця спокійна (Phragmatobia placida), Pyrrharctia isabella, ведмедиця велика (Pericallia matronula). В ентомологічних колекціях кафедри ботаніки та зоології Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка наявні наступні представники підродини Ведмедиці: ведмедиця м’ятна, ведмедиця Кайя, американський білий метелик, ведмедиця бура, ведмедиця гера (чотирикрапкова), ведмедиця сільська, ведмедиця кропив’яна. Домінантними видами у колекції виявлені особини Spilosoma lubricipeda і Arctia caja. Усі визначені види належать до триби Arctiini і до трьох субтриб Spilosomina (4 види), Arctiina (2 види), Callimorphina (1 вид). Досліджені види відносяться до 5 родів. Перспективою подальших досліджень є вивчення видів цієї підродини на територіях дослідження в осінній період, оскільки на сьогодні феногрупа не представлена в ентомологічних колекціях кафедри.
РОСЛИННІСТЬ ПІСКІВ УРОЧИЩА «КОНЧА-ЗАСПА» ТА ПРИЛЕГЛИХ ДІЛЯНОК (КИЇВСЬКА ОБЛ.)
У статті представлено результати геоботанічних досліджень пісків урочища «Конча-Заспа» та прилеглих до нього ділянок, які розташовані у межах міста Київ та Обухівського району Київської області. Було виявлено синтаксони, які репрезентують псамофітну та чагарникову рослинність і належать до двох класів – Koelerio-Corynephoretea canescentis Klika in Klika & Novák 1941 і Salicetea purpureae Moor 1958. У межах першого класу, представленого єдиним порядком Corynephoretalia canescentis Klika 1934, виділено дві асоціації – Corniculario aculeatae-Corynephoretum canescentis Steffen 1931 (союз Corynephorion canescentis Klika 1931) і Diantho borbasii-Agrostietum vinealis Vicherek ex Davydov & Davydova 2024 (союз Koelerion glaucae Volk 1931), а також два базальні угруповання – comm. Corynephorus canescens-Bromus tectorum i comm. Corynephorus canescens (союз Corynephorion canescentis). До складу класу Salicetea purpureae входить один порядок Salicetalia purpureae Moor 1958, один союз Artemisio marschallianae-Salicion acutifoliae Shevchyk & Solomakha in Shevchyk & al. 1996 nom. corr. і одна асоціація Artemisio marschallianae-Salicetum acutifoliae Shevchyk & Solomakha 1996 nom. corr. Наведено класифікаційну схему, еколого-ценотичну характеристику досліджених угруповань, синоптичну та фітоценотичні таблиці, картосхему поширення синтаксонів. Розглянуто проблеми класифікації трав’яних та чагарникових угруповань алювіальних піщаних ділянок. Підкреслено важливість використання протологів як на етапі класифікації геоботанічних описів, так і для проведення номенклатурної ревізії. Запропоновано валідизацію назви асоціації Diantho borbasii-Agrostietum syreistschikowii Vicherek 1972, опублікованої цим автором провізорно, i номенклатурну корекцію назви Artemisio dniproicae-Salicetum acutifoliae Shevchyk & Solomakha 1996 згідно з вимогами Міжнародного кодексу фітосоціологічної номенклатури.
IN VITRO ANTIOXIDANT RESPONSE OF MUSCLE TISSUE OF RAINBOW TROUT (ONCORHYNCHUS MYKISS WALBAUM) TREATED WITH EXTRACT FROM LEAVES OF EUROPEAN MISTLETOE (VISCUM ALBUM L.)
Many studies, based on the understanding of the relationship between the generation of reactive oxygen species and antioxidant defences, propose a link with the recent use of mistletoe based on its antioxidant properties, supported by phytochemical and pharmacological data. The uniqueness of mistletoe metabolism, a direct consequence of its hemiparasitism, is used as a key interpretive element to explain its biological properties and guide its consequent therapeutic use.The aim of the present study was to determine the antioxidant activity of extracts derived from the leaves of Viscum album L. using biomarkers of oxidative stress [2-thiobarbituric acid reactive substances (TBARS) as a biomarker of lipid peroxidation, carbonyl derivatives of oxidative modification of proteins, total antioxidant capacity (TAC)] in the muscle tissue of rainbow trout (Oncorhynchus mykissWalbaum) after in vitro treatment with extracts at two final concentrations (5 and 2.5 mg/mL). Our study revealed that treatment with V. album leaf extracts resulted in non-significant changes in TBARS levels in the muscle tissue after in vitro incubation with V. album leaf extracts at final concentrations of 5 and 2.5 mg/mL.The levels of aldehydic derivatives of oxidatively modified proteins in rainbow trout muscle tissue after treatment with V. album leaf extracts at final concentrations of 5 mg/mL were at the same levels as in untreated controls. When muscle tissue was incubated with V. album leaf extracts, the levels of ketonic derivatives were significantly reduced after treatment with extracts at a final concentration of 5 and 2.5 mg/mL compared to untreated samples. TAC levels in rainbow trout muscle tissue were increased after in vitro incubation with V. album leaf extracts (at final concentrations of 5 and 2.5 mg/mL) compared to untreated samples. The results of the current study demonstrated the antioxidant properties of extracts from the leaves of V. album at two final concentrations (5 and 2.5 mg/mL) after incubation with rainbow trout muscle tissue.Further studies should focus on the antioxidant effect of extracts derived from the leaves of Viscum album using other cellular models.
IN VITRO ANTIOXIDANT ACTIVITY OF LEAF AND STEM EXTRACTS OF GREATER CELANDINE (CHELIDONIUM MAJUS L.) USING A HUMAN BLOOD MODEL
Greater celandine (Chelidoniummajus L., CM) is an important plant in phytotherapy and traditional medicine.CM has been used extensively in folk medicine throughout Europe and in some Asian countries, particularly for the treatment of various ailments such as stomach cancer, stomach ulcers, liver and skin diseases. It also has potential anti-inflammatory, anticancer, antiviral, antimicrobial and antifungal properties.The present study was conducted to evaluate the oxidative stress biomarkers [2-thiobarbituric acid reactive substances (TBARS), total antioxidant capacity (TAC)] in blood samples collected from healthy volunteers after in vitro incubation with extracts derived from stems and roots of greater celandine were used. The aim of this study was to evaluate the dose-dependent changes in biomarkers of oxidative stress in blood samples from healthy volunteers exposed in vitro to extracts of CM roots and stems collected from natural habitats in the area of the South Park in Słupsk (Pomeranian Province, northern part of Poland). Freshly washed plant samples were weighed, crushed and homogenised in 0.1 M phosphate buffer (pH 7.4) (1:19, w/w) at room temperature.The extracts were then filtered and used for analysis. Blood samples from healthy volunteers were preincubated with 4 mM phosphate buffer (pH 7.4) (control) and with CM stem and root extracts (at final concentrations of 5 and 2.5 mg/mL) at 37°C for 60 min.The results of our study showed a statistically significant decrease in TBARS levels in blood samples for root extracts at the final dose of CM extracts at both 5 and 2.5 mg/mL. We observed similar trends after in vitro incubation of blood samples with stem extracts of CM (at a final concentration of 2.5 mg/mL), where there was a statistically significant reduction in the concentration of TBARS compared to the untreated control samples. We also observed a statistically non-significant increase in TAC levels after in vitro incubation of blood samples with stem extracts of CM (at a final dose of 5 and 2.5 mg/mL) compared to control samples, while there was a statistically non-significant reduction in TAC levels after in vitro incubation of blood samples with root extracts of CM (at a final dose of 2.5 mg/mL) compared to untreated control samples. This study provides new insights into the understanding of the antioxidant properties of CM extracts.
IN VITRO ANTIBACTERIAL ACTIVITY OF COMMERCIAL ROSEMARY ESSENTIAL OIL AGAINST SOME GRAM-POSITIVE AND GRAM-NEGATIVE BACTERIA
Rosemary essential oil has many compounds suitable for use in the food, cosmetic and pharmaceutical industries. Rosemary essential oils are widely used in the treatment of upper and lower respiratory tract diseases, mainly due to their antibacterial and antiviral effects.This study provides insight into the in vitro antibacterial activity of commercial rosemary essential oil against Gram-negative strains such as Escherichia coli(Migula) Castellani and Chalmers (ATCC® 25922™), E. coli (Migula) Castellani and Chalmers (ATCC® 35218™), Pseudomonas aeruginosa (Schroeter) Migula (ATCC® 27853™) and Gram-positive strains such as Staphylococcus aureus subsp. aureusRosenbach (ATCC® 29213™), methicillin-resistant (MRSA) S. aureus (NCTC® 12493), Enterococcus faecalis(Andrewes and Horder) Schleifer and Kilpper-Balz(ATCC®51299™) (resistant to vancomycin; sensitive to teicoplanin) and E. faecalis (Andrewes and Horder) Schleifer and Kilpper-Balz(ATCC®29212™). The results of the current study showed that Gram-negative bacterial strains such as E. coli (Migula) Castellani and Chalmers (ATCC® 35218™) and P. aeruginosa (Schroeter) Migula (ATCC® 27853™) were resistant to REO. The diameters of the inhibition zones after application of REO were similar to those of the control samples (96% ethanol). The increase in inhibition zone diameter after application of REO was 32.6% (p < 0.05) for Escherichia coli (Migula) Castellani and Chalmers (ATCC® 25922™) strains compared to control samples (96% ethanol). Similarly, the increase in inhibition zone diameters after application of REO was 50.3% (p < 0.05) for Gram-positive strains such as S. aureus subsp. aureusRosenbach (ATCC® 29213™).Methicillin-resistant S. aureus (NCTC® 12493)was resistant to REO.On the other hand, the largest inhibition zone diameters after application of REO were observed for E. faecalis strains.The increase in inhibition zone diameters after application of REO was 115.5% (p < 0.05) and 115.8% (p < 0.05) for E. faecalis (Andrewes and Horder) Schleifer and Kilpper-Balz (ATCC® 51299™) and E. faecalis (Andrewes and Horder) Schleifer and Kilpper-Balz (ATCC® 29212™) strains, respectively. The results suggest that commercial rosemary essential oil supplied by a Polish essential oil manufacturer (NaturalneAromaty sp. z o.o., Kłaj, Poland) has some significant antimicrobial properties. In vivo studies are needed to calculate the effective dose of EOs and to determine their possible side effects and toxicity.
EXERCISE-INDUCED CHANGES IN LIPID AND PROTEIN OXIDATION IN THE BLOOD OF MARES AND STALLIONS OF ENGLISH HALF-BREED HORSES LIVING IN THE POMERANIAN REGION (NORTHERN POLAND)
Physical exertion and exercise-induced stress in horses vary according to the equestrian discipline and breed. The correct training programme aims to adapt the horse's organism to the physiological changes that occur during intense physical exertion. The aim of our research was to investigate the effect of physical training on the levels of markers of oxidative stress [2-thiobarbituric acid reactive substances (TBARS), carbonyl groups of oxidatively modified proteins, total antioxidant capacity (TAC)] in the peripheral blood of healthy English half-breed horses. Nine healthy English half-breed horses (7 mares and 8 stallions) living in the village of Karlikowo, in the administrative district of GminaKrokowa, within the Puck district, Pomeranian Voivodeship, in northern Poland were used in this study. Blood was collected from the animals' jugular veins in the morning, 90 min after feeding, while the horses were in the stable and immediately after exercise. The training started at 10:00 a.m., lasted 1 hour and consisted of a cross-country ride at a walk (5 mins), a trot (15 mins), a walk (10 mins), a trot (10 mins), a walk (5 mins), a canter (5 mins) and a walk (10 mins).The results of our study showed that blood levels of TBARS, as a biomarker of lipid peroxidation, showed a non-significant change in both mares and stallions immediately after exercise compared to the resting period. Blood levels of aldehydic and ketonic derivatives of oxidatively modified proteins were reduced in both mares and stallions after exercise compared to pre-exercise levels. These reductions were statistically significant. In the blood of mares and stallions, TAC levels were increased after exercise compared to pre-exercise levels. This increase was not statistically significant. The results of our study showed that exercise did not induce oxidative stress in the blood of English half-breeds mares and stallions. These results would provide valuable information for understanding the adaptation of horses to exercise.
EXOGENOUS MELATONIN ENHANCES IMMUNE SYSTEM ACTIVITY UNDER CONDITIONS OF CHRONIC STRESS
It is well known that chronic stress can have serious health consequences, leading to depression, anxiety, hypertension, obesity, diabetes, and so on. Additionally, the stress-induced impact results in a decrease in immune system functions, rendering the body more susceptible to infections and other illnesses. In addition to regulating sleep, melatonin possesses pleiotropic properties: it inhibits oxidative stress, exhibits anti-aging effects, and demonstrates documented anti-cancer activity. Melatonin is an effective antioxidant that stabilizes mitochondria. It remains incompletely understood how melatonin affects immune defence under conditions of chronic stress. This study aimed to determine the influence of melatonin on certain indicators of the immune system under conditions of stress exposure. Three groups of laboratory mice of the BALB/c strain were formed. The first group was kept under a 12-hour light-dark cycle. The second and third groups were subjected to chronic stress through constant illumination. The third group of animals additionally received exogenous melatonin in their drinking water. On the fifth, fifteenth, and thirtieth days of the experiment, indicators of leukocyte levels, phagocytic activity using the latex particle uptake method, and the Th1-dependent immune response were determined by the intensity of delayed-type hypersensitivity reactions. Comparison of the indicators revealed that in the second group on the 5th day of the experiment, there was an increase in the total number of leukocytes, an elevation in the level of neutrophils, and a decrease in the level of monocytes. Animals receiving melatonin demonstrated similar results. At the end of the experiment, in the group receiving melatonin, the level of neutrophils decreased against an elevated level of lymphocytes and monocytes. At the end of the experiment, the group subjected to chronic stress demonstrated a decrease in the number of colony-forming units. However, in the melatonin-treated group, the opposite was observed – an increase occurred. A similar trend was observed in the determination of hypersensitivity activity. In the melatonin-treated group, hypersensitivity indicators were higher compared to the group not receiving melatonin. Phagocytic activity in the third group was already higher on the fifth day of the experiment. The results of the study indicate that the administration of melatonin has a positive impact on certain indicators of the immune system under conditions of chronic stress. Specifically, phagocytic activity increased, the level of lymphocytes was elevated, antibody production intensified, and delayed hypersensitivity reaction was enhanced.
FLORISTIC STRUCTURE OF SAND COMMUNITIES OF CHERNIHIV POLISSYA
The purpose of the paper is to determine historical aspects of the research of the flora and vegetation of the region, to describe the floristic structure and composition of the psammophytic communities of Chernihiv Polissya, as well as to analyze the synanthropic fraction of the psammophytic flora and to determine the degree of its anthropogenic transformation. The materials for the article were collected during the field research of Chernihiv Polissya on sandy soil in 2017–2021. According to the results of research, it was found that the psammophytic flora of Chernihiv Polissya includes 282 species of vascular plants belonging to 190 genera and 64 families. Also, seven species of mosses and 15 species of lichens were found. The psammophytic flora of vascular species of Chernihiv Polissya is 21.4% of the flora of Eastern Polissya and 6.3% of the flora of Ukraine. The spreading process of new species are mainly related to climate changes (xerophytization of phytodiversity) and invasions. Poales (19.08% of the total number of species) and Asterales (18.75%) were the most represented orders in the systematic structure. Compositae (18.1%) and Poaceae (12.2%) were dominant families. According to the acquired data on the psammophytic flora of Chernihiv Polissya 132 genera (69.1%) were represented by one species. This indicates a substantial degree of synanthropization in the flora. Perennials (58%) predominate among herbaceous species (91.1%). Mesophytes and xeromesophytes were dominant groups by the attitude to the water regime. Among psammophytes five groups were distinguished and according to the variability of soil moisture the most represented one was the group of hemi-hydrocontrastophiles 133 (47.2%), according to soil acidity (pH) – sub-acidophiles (44%), soil aeration – sub-aerophiles (53.2%), total soil salt content – semi-eutrophes (43.6%), soil carbonate content – hemi-carbonatophobes (46.5%), thermal regime – sub-mesotherms (57.4%), cryoclimatic regime – hemi-cryophytes (46.1%), humidity – sub-aridophytes (37.6%), by the continentality of climate – hemi-continental (50%), lighting conditions – sub-heliophytes (87.6%). The analysis of the synanthropic fraction of the sand flora of Chernihiv Polissya indicated active processes of spreading invasive species within the psammophytic communities of Chernihiv Polissya.
УГРУПОВАННЯ З ВИДАМИ ІНВАЗІЙНИХ РОСЛИН НОВГОРОД-СІВЕРСЬКОГО ПОЛІССЯ
Мета дослідження полягала у виявленні та синтаксономічній характеристиці угруповань з домінуванням видів інвазійних рослин у межах Новгород-Сіверського Полісся. У ході досліджень, проведених у 2021 р., було виявлено вісім асоціацій (Elodeetum canadensis, Erigeronto-Lactucetum serriolae, Echinochloo-Setarietum pumilae, Convolvulo arvensis-Amaranthetum retroflexi, Carduo acanthoidis-Onopordetum acanthi, Polygonetum arenastri var. Lepidotheca suaveolens, Calystegio sepium-Impatientetum glanduliferae, Chelidonio-Aceretum negundi nom. inval.) та п’ять дериватних угруповання (Helianthus tuberosus [Artemisietea vulgaris], Solidago canadensis [Artemisietea vulgaris], Lupinus polyphyllus [Artemisietea vulgaris/Molinio-Arrhenatheretea], Hippophae rhamnoides [Molinio-Arrhenatheretea/Artemisietea vulgaris]) з восьми союзів (Potamogetonion, Sisymbrion officinalis, Panico-Setarion, Onopordion acanthi, Polygono-Coronopodion, Senecionion fluviatilis, Potentillion anserinae, Chelidonio-Acerion negundi nom. inval.), восьми порядків (Potamogetonetalia, Sisymbrietalia, Atriplici-Chenopodietalia albi, Onopordetalia acanthi, Polygono arenastri-Poetalia annuae, Convolvuletalia sepium, Molinietalia, Chelidonio-Robinietalia) та семи класів (Potamogetonetea, Stellarietea mediae, Artemisietea vulgaris, Polygono-Poetea annuae, Galio-Urticetea, Molinio-Arrhenatheretea і Robinietea) рослинності, що утворені видами з високим інвазійним потенціалом. Виявлено, що за минулі роки процес проникнення видів інвазійних рослин у фітоценози Новгород-Сіверського Полісся значно посилився, кількість синтаксонів з домінуванням інвазійних рослин зросла майже на половину. Серед найбільш поширених синтаконів з домінуванням видів інвазійних рослин варто відзначити Xanthium albinum [Potentillion anserinae/Bidentetea tripartitae], Chelidonio-Aceretum negundi nom. inval. та Polygonetum arenastri var. Lepidotheca suaveolens. Це свідчить про значне поширення видів інвазійних рослин у регіоні.